פלאש/מבזק- מדריך לשימוש ומושגים
בס"ד
-קרדיט לאלי הרפנס-
ראשית דבר, במאמר זה אינני מתכוון לחדש דברים חדשים. הדברים הינם ידועים ומפורסמים, וניתן למצוא את המידע הנ"ל ברחבי הרשת ובספרות המקצועית. במאמר זה באתי לרכז את היריעה הנרחבת העוסקת במבזק על תכונותיו השונות, עקרון הפעולה שלו, והצעות כלליות לשימוש נכון במבזק.
המדריך נכתב בשפה קלילה ושוטפת על מנת לנסות ולהעביר חומר חשוב זה ( ולחלקנו אולי כאוב ), באופן מהנה יותר, יכול להיות שבמהלך קריאת המדריך יצוצו שאלות או יתגלו טעויות שלא שמתי לב אליהן.
קריאה מהנה ומועילה
אלי הרפנס.
המבזק
דבר ראשון הקדמה קצרה- חשיפה כידוע, בנויה משני פרמטרים: סגר, וצמצם. ( שנגזרים מעוצמת האור הקיים ורגישות הסרט/חיישן )
כשמשלבים מבזק, העיקרון נשאר כקודם, החשיפה עדיין בנויה משני המרכיבים: סגר וצמצם.
אלא שצריך להבין דבר יסודי והוא: הסגר בנוי למעשה מ 2 וילונות/תריסים. כשמתבצעת חשיפה של 1/60 לדוגמא, התריס הראשון נפתח לרווחה, ולאחר פרק זמן של 1/60 התריס השני סוגר אחריו ולמעשה פה נגמרה החשיפה. ( אח"כ יש טעינה ושני התריסים חוזרים למקומם )
כל מהירויות הסגר בהן התריס הראשון נפתח לרווחה ( ז"א לחלוטין! ) ורק לאחר מכן התריס השני נסגר, נקראות מהירויות הסינכרון, וכבר נסביר מדוע.
במצלמות שונות אנו מדווחים ע"י היצרן ( וגם אם לא כתוב בספר המצלמה ניתן לדעת זאת בקלות ) על מהי' הסינכרון המקס'. מה שאומר שכל המהירויות "האיטיות " יותר, גם הן בקטגוריה של מהי' הסינכרון.
מה זה הסינכרון הזה?
סינכרון פירושו - תיאום בין מס' מרכיבים שפועלים יחד בהרמוניה.
איך עובד המבזק?
בלי להיכנס לעניינים של חשמל ואלקטרוניקה, המבזק עובד על עיקרון של יכולת עוצמת ההארה גבוהה בפרק זמן קצר.
במצב פלאש רגיל, לא משנה TTL, או Mרק לא FP ובמהירות סגר בטווח מהי ' הסינכרון, סדר הפעולות הוא כך: תריס ראשון נפתח לרווחה ( כל הפריים חשוף ), המבזק מבזיק, תריס שני סוגר.
זה סינכרון. תיאום בין עבודת הסגר לפעולת ההבזקה .
במהירויות הגבוהות ממהי' הסינכרון, מה שקורה זה שעוד לפני שהתריס הראשון הגיע לסוף מהלכו, כבר יוצא התריס השני ועוקב אחריו. וכך כשהתריס הראשון כבר הגיע לסוף מהלכו, התריס השני כבר מסתיר חלק מהפריים ולכן לא כדאי וגם אי אפשר ( המצלמה בדר"כ לא מאפשרת ) לצלם במהירויות הגבוהות ממהי' הסינכרון. כי אם המבזק היה מבזיק במצב זה, היינו מקבלים תמונה שחלק ממנה מואר עם מבזק, וחלק אחר לא.
סיכום עד כאן: מכיוון שכשאנו עובדים עם מבזק אנו רוצים שכל הפריים יחשף בצורה אחידה, לכן חייבים לעבוד במהי' הסינכרון.
עכשיו בוא ונחלק את העבודה עם מבזק לשני חלקים עקריים.
1. עבודה עם מבזק כשהוא משמש כתאורה בלעדית ( סביבה חשוכה ), או עיקרית ( סביבה מוארת באור חלש שלא מאפשר חשיפה כשהמצלמה מוחזקת ביד )
2. עבודה עם מבזק באור יום
בדר"כ העבודה עם המבזק היא במקרים של סעיף 1 ולכן אליו אתייחס ראשון.
בעבודה עם מבזק במצב חושך מוחלט, האם לדעתך יהיה הבדל בתוצאה הסופית בין חשיפה של 1/60, 5.6 , לבין 1/4 , 5.6 ?
אוסיף ואומר: האם לדעתך יש הבדל ( לפי מה שהוסבר לעיל ) בין חשיפה של 1/60 5.6 , לבין 17 שנה , 5.6 ?
אם התשובה איננה ברורה, אגיד בצורה מפורשת : אין כל הבדל!
זאת מהסיבה הפשוטה : האור בסיטואציה הגיע אך ורק מהמבזק. המבזק הבזיק בעוצמה מסוימת לפרק זמן קצר מסוים, האור נקלט על החיישן, וזהו.
ביתרת הזמן, לא משנה כמה זמן נותר בחשיפה, לא נכנס שום אור נוסף ולכן שום דבר לא יוכל להשפיע על החשיפה.
אם כן, צריך לדעת ולהפנים היטב. הדבר המשפיע היחידי מלבד ISO בסיטואציה מסוג זה , הוא הצמצם .
כי כאן פשוט מאוד הוא למעשה כמו שער. כמו שככל ששער יהיה רחב יותר, יוכלו לעבור בפרק זמן מסויים יותר אנשים. כך בהבזקה בעוצמה מסוימת, ככל שהצמצם פתוח יותר, יכנס יותר אור, וככל שהוא סגור יותר יכנס פחות אור.
לגבי סעיף 2
לרוב, מטרת השימוש במבזק באור יום היא הפחתת הניגוד בסיטואציה ( קונטרסט )
ואם אתה שואל עצמך: מה? איך יכול להיות שמוסיפים אור ויורד הניגוד?
האמת שזה לא רק בעבודה עם מבזק, אלא גם בחשיפה רגילה. ככל שהחשיפה תהיה ארוכה מן הנדרש ( וגם הפוך-קצרה מהנדרש ) הדבר יוביל לירידה בניגוד.
ורק דבר נוסף קטן לפני שממשיכים:
ניגוד- זה הפערים ( אפשר גם למדוד בסטופים ) בין הכהה ביותר, לבהיר ביותר בסיטואציה.
יכול להיות שיש תמונה בהירה וחסרת ניגוד, ותמונה כהה וחסרת ניגוד.
ניגוד, זה לא כהות-בהירות.
אחרי שוידאנו שאנו סגורים על הדיוקים, נתקדם.
ובכן, בא ונתאר סיטואציה באור יום: ( עלול להישמע כמו תחזית מזג אויר )
יום קיצי ויפה, השמש בשיא הגובה, אין כלל עננים ואנו רוצים לצלם פורטרט.
אם נתבונן היטב, נבחין בנקל על צללים חזקים בארובות העיניים, מתחת לאף ( על השפה ). ובגרון, מתחת לסנטר. (ברור! אלא איפה, מתחת לשטיח
![Wink ;) ;)]()
בא נאמר לצורך העניין שעל האזורים המקבלים שמש ישירה, יש 100 יח' אור ( נתאר את יח' האור כמו יח' משקל ), ובאזורים המוצללים יש רק יחידת אור 1. מדובר פה על פערי ניגוד של פי 100! בערך 6.5 סטופים הבדל. ללא ספק פערים עצומים !
אם כן, איך נוכל להתגבר על ניגוד עצום שכזה?
ובכן, בא נאמר עכשיו שאנו מוסיפים מבזק.
ולצורך ההסבר נאמר גם כן, שהמבזק שלנו יכול לתת לנו 50 יח' אור.
מה שקורה זה כך:
האזורים שנמצאים תחת שמש ישירה קיבלו תוספת 50 יח' אור ולכן עכשיו כמות האור על אזורים אלו עומדת על 150 יח'. האזורים המוצללים קיבלו גם הם תוספת 50 יח' אור ולכן עכשיו כמות האור על איזורים אלו עומדת על 51 יח'.
עכשיו אנו רואים שהניגוד עומד בסה"כ על פערים של פי 3, שזה סטופ וחצי בלבד.
וזה הכל תודות למבזק!
הבאת אותה בשיחוק פלאש!
שאלה: כאשר מצלמים במקומות שהם לא חשוכים לחלוטין, לדוגמא באולם אירועים. מה מידת ההשפעה שיש לסגר על כמות האור שנכנס למצלמה?
תשובה: במקומות שאינם חשוכים לחלוטין, לסגר יש השפעה מכרעת על כמות האור שתכנס למצלמה.
ראינו מקודם, ( בהסבר המפורט בסעיף 1 ולכן לא אחזור עליו שוב ) שהסגר אינו משפיע על עוצמת המבזק.
אבל דבר ידוע הוא ומפורסם, שגם הסגר וגם הצמצם משפיעים על החשיפה במצב אור קיים / רציף ( AMBIENT LIGHT ).
אם ישנו אור, ולו החלש ביותר, ככל שמכפלת עוצמת האור במשך החשיפה, ( שילוב כלשהו של צמצם ומהי' סגר ) תהיה ממושכת יותר, כך יחדור יותר אור למצלמה.
שימו לב!
גם בעבודה עם מבזק, בצילום במקומות המוארים באור חלש ( ובכלל, אור קיים/רציף בכל מקום ובכל עוצמה ) ההשפעה על כמות החשיפה מהאור הקיים, היא משני הפרמטרים. גם סגר וגם צמצם.
לכן בצילום אירוע, ( במקום מואר באור חלש ) גם אם לצורך העניין בחרת לעבוד עם מבזק ( TTL ) ובמהי' 1/60 , F5.6 ואח"כ החלטת לשנות ולצלם במהי' 1/60 , F4 , כן הגדלת את החשיפה פי 2. אבל השפעת בעיקר על האיזורים שמחוץ לטווח המבזק. ( העניין הוא שלא בטוח שתרגיש בהבדל מאוד משמעותי, זה פשוט תלוי בעוצמת האור הקיים )
נפרט: מה שקרה, זה שבגלל שבחרנו לשנות את הצמצם, ועכשיו הוא יותר פתוח פי 2, המבזק, שלהזכירך עבד ב TTL הפחית מעוצמתו לכדי חצי. ולכן הטווח הקרוב, ( הפורטרט שאותו צילמת ) יצא זהה לפעם הקודמת בה צילמת ב 5.6 .
אבל קרו מספר דברים :
1. עומק השדה ירד.
2. המבזק הבזיק בעוצמה נמוכה יותר, לכן נטען ומוכן לירי מהר יותר.
3. עוצמת החשיפה עבור הרקע גדלה פי 2.
עד כאן ראינו, איך הצמצם השפיע. ( בטח אתה אומר לעצמך " נו בסדר על זה כבר דיברנו, אבל מה עם הסגר לכל הרוחות הרי על זה נשאלת? " )
אז הנה:
לפי מה שהסברנו לעיל שגם הסגר וגם הצמצם משפיעים על האור הקיים, ככל שנבחר מהי' סגר נמוכה/איטית יותר, יחדור יותר אור קיים למצלמה, ואז נקבל יותר אור מה"רקע".
דבר זה קיים באופן מתוכנת בהרבה מהמצלמות ונקרא. SLOW SYNC
מה הכוונה SLOW SYNC ?
סינכרון ( כמו שהסברנו מוקדם יותר ) איטי. ז"א עבודה עם מבזק במהי' סגר איטית.
למה זה טוב?
זה טוב בשביל להוציא יותר פרטים מהרקע, בסיטואציה עליה המבזק לא יכול להשפיע בשל היות הרקע רחוק / פלאש לא חזק מספיק לתנאים.
אגב, לא צריך להשתמש באופציה המתוכנתת, אפשר פשוט לבחור מהי' סגר איטית באופן ידני.
נתאר סיטואציה: ( עשוי להישמע כמו טיול בפריז )
לאחר טיסה ארוכה ומייגעת, עייפים ורצוצים, (ובשעת לילה מאוחרת
![Wink ;) ;)]()
הגעתם למלון "MANIFIC" בפריז. ממרפסת הסוויטה נשקף מחזה מרהיב של רחובות העיר, ומגדל אייפל מואר ובמלוא הדרו. את החבר שהתלווה אליך, לא מטריד עובדת היותך עייף ורצוץ, ובשל היותו מודע לכך שהינך צלם, הוא מבקש ממך באופן שלא משתמע לשתי פנים, לצלם אותו על רקע מרהיב זה.
אתה מנסה להתחמק ומסביר לו שכבר מאוחר ואתה עייף, ובין כך יש לכם עוד שבוע להיות פה אז אין מה לדאוג הרי יהיו עוד הזדמנויות, וחוצמזה חושך ולא יראו כלום!
הוא לא משתכנע, אתה נכנע.
אתה מוציא את המצלמה בעצלתיים, כאילו זה יגרום לה להתייאש ולוותר על כל הסיפור, זה לא עובד.
" טוב. תעמוד במרפסת עם הגב מופנה כלפי חוץ! " אתה אומר בקול חצי עצבני.
הוא מתייצב.
בשל התנאים המאתגרים, אתה מכוון את המצלמה ל- ISO 400, 1/60, F4 ומשלב מבזק.
אתה מצלם, מסתכל על המסך, חושכות עיניך. אתה רואה שהוא יצא טוב, אבל איפה לכל הרוחות נמצאת פריז???
אתה אומר לעצמך " זה לא יעבוד , הוא לא יהיה מרוצה"
אתה אומר לו "רגע, עוד פעם. עצמת עיניים!"
אתה חושב שניה. ( "לו רק היתה לי D3 עם ISO לא נורמלי. אני צריך רק עוד קצת, שני סטופים ויוצאת תמונה חבל על הזמן " )
עוד שניה עוברת ואתה אומר " רגע, שני סטופים! מה הבעיה?! "
אתה תופס ת'מצלמה משאיר את ה ISO והצמצם כמו מקודם, ומעביר למהי' סגר 1/15 ומצלם.
בווווווווווווווום! איזו תמונה!
High speed sync – מבזק במהי' סינכרון גבוהה
הקדמה: פעם מהי' הסינכרון המקס' במצלמות רפלקס עמדה על 1/60. דבר זה נבע מהיות סגר המישור בנוי המצלמות אלו בצורה אופקית ( מימין לשמאל - או הפוך ). הסיבה ל 1/60 נבעה כנראה גם ממגבלה טכנולוגית, והיא שמשך הזמן שלוקח לתריס הראשון להגיע מקצה אחד לקצה שני, הוא 1/60. ואם זה המצב, אז זו למעשה החשיפה המהירה ביותר שבה יש מצב שכל הפריים חשוף.
במצב כזה, ברגע שהתריס הראשון הגיע לקצה וולא כל השהייה יוצא התריס השני לדרכו, ומסיים את החשיפה.
חשבו החברות המייצרות והגיעו למסקנה פשוטה: גם עם הטכנולוגיה הזו וללא הרבה מאמץ, אפשר להעלות את מהי' הסינכרון המקס' לכדי פי 1 וחצי.
כיצד?
אם יבנו את הסגר באופן שיעבוד בצורה אנכית ולא אופקית, יהיה לסגר פחות מרחק לעבור ( בצורה האופקית על הסגר לעבור מרחק של 36 מ"מ, ובצורה האנכית רק 24 מ"מ ) ואז למעשה נוכל באותה המהי' ובאותה הטכנולוגיה, להרים את מהי' הסגר לכדי פי 1 וחצי - ז"א מהי' 1/90.
וכך היה!
( שימו לב שבמצלמות 35 מ"מ ה" חצי מקצועיות כגון EOS300 ודומותיה, NIKON F65 ודומותיה וכו' , 1/90 היא מהי' הסינכרון המקס'. )
הטכנולוגיה השתפרה עם הזמן והצליחו להרים את מהי' הסינכרון ( האמיתית, זו שבה הסגר פתוח לרווחה ) עד לכדי 1/500.
אוקיי, מה הלאה? איך הגענו למצב שבו אפשר לצלם גם ב 1/8000 ?
אז ככה:
אם נחשוב קצת מתמטיקה, ונגיד שמהי' הסינכרון שלנו היא 1/500, בסגר אנכי מכיוון מעלה למטה. ( ז"א שבזמן של 1/500 השניה, התריס מגיע מקצה לקצה - מלמעלה ועד למטה )
מה שקורה במהי' של 1/1000 זה כך: התריס הראשון יוצא, במחצית הדרך החלק העליון כבר חשוף לפרק זמן של 1/1000 ולכן התריס השני יוצא לדרך וכך אנו מקבלים חשיפה של 1/1000 על-פני כל הסרט בצורה אחידה.
אם נאט קצת את הקצב, נבחין למעשה שחשיפה זו בנויה משני חשיפות קצרות של 1/500.
במהי' 1/2000 העיקרון חוזר על עצמו, אבל כאן התריס השני יוצא לאחר שהתריס הראשון עבר כבר 1/4 מהדרך, ולמעשה קיימות בחשיפה זו 4 חשיפות קצרות של 1/500.
לפי מה שראינו כאן, על-מנת שבחשיפה מהסוגים הנזכרים לעיל, המבזק ישפיע על החשיפה בצורה טובה ואחידה, צריך לשנות את אופן עבודת המבזק.
איך בדיוק?
אז כך:
במצב של חשיפה 1/1000, על המבזק להבזיק פעמיים. פעם ראשונה כשהתריס הראשון הגיע למחצית הדרך, ופעם שניה בסוף דרכו.
במצב חשיפה של 1/2000 על המבזק להבזיק באותו האופן רק שהפעם, הבזקה על כל רבע דרך שעשה התריס הראשון.
ולפי עיקרון זה ממשיכים על כל מהירויות הסגר.
לפי שיטה זו אנו רואים את מה שנאמר בהתחלה: שככל שמהי' הסגר גבוהה יותר, המבזק עובד קשה יותר ( כי הוא צריך להבזיק יותר פעמים )
בדיוק כמו שאם ישנה סיטואציה, ובה בחרנו צמצם די סגור, והמרחק בינינו ובין הנושא רחוק, כך שהמבזק לא יכול להשפיע, התוצאה תהיה בחשיפת חסר. כך גם בעבודה במצב FP. אם הנתונים מצריכים את המבזק לעבוד מעבר ליכולתו, התוצאה תהיה חשיפת חסר.
עוצמת מבזק
עוצמת מבזק נמדדת ב (GN ( Guide Number -מספר מנחה. ככל שה GN גבוה יותר, המבזק יכול להבזיק בעוצמה גבוהה יותר. יש המודדים את עוצמת המבזק ב WATT. WATT זו שפה לחשמלאים, GN זו שפה לצלמים. WATT לא נותן מידע מדויק מהי עוצמתו של המבזק.
כשקונים מבזק, כדאי מאוד לדעת מה ה GN שלו.
ניתן להבין את משמעות עוצמת ה GN של מבזק לפי הנתון הבא: GN=צמצםXמרחק במטרים, ב 100 ISO.
לפי הנוסחה לעיל, אם למבזק מסוים יש עוצמה של 32 GN, אפשר לדעת בקלות עד לאיזה מרחק ניתן להשפיע עם המבזק, וגם באיזה צמצם. ( זו הדרך הטובה ביותר להבין עד כמה המבזק חזק, והאם הוא מתאים לצרכינו )
שימו לב: במילים אחרות ניתן לומר שעוצמת המבזק ב GN, היא שוות ערך לפרמטר הצמצם ויכולה לתת מושג כמה המבזק חזק. כי אם לדוגמא לוקחים את המבזק הנ"ל ומצלמים במרחק מטר 1, זה אומר שנצטרך ( לפי הנוסחה ) לסגור לצמצם 32 שזה צמצם סגור מאוד. מה שאומר שעוצמת המבזק כל-כך חזקה שיכולה לחדור אפילו מבעד לצמצם 32. אם עובדים ב ISO גבוה יותר, העוצמה האפקטיבית של המבזק גדלה ביחס ישר לעלייה בעוצמת הרגישות.
אם לוקחים שוב את המבזק שלנו אז: GN 32 , 100 ISO = 45 GN , 200 ISO = 64 GN , 400 ISO.
עד כאן, ניסינו לעמוד ולהסביר את עקרון פעולת המבזק, איך יודעים לפרש את עוצמתו ואיך כדאי להשתמש בו במצבים השונים.
עכשיו נסביר את מצבי העבודה והשליטה השונים הקיימים במבזק.
מצבי העבודה והשליטה השונים הקיימים במבזק ( MODE )
TTL- שיטת ההבזקה הנפוצה והבסיסית ביותר, קיימת בכל המצלמות להן מבזק מובנה במצלמה, וגם ברוב המוחלט של המבזקים החיצוניים המותאמים למצלמות. ( לא מבזקי סטודיו ).
עיקרון הבזקה זה פועל כך: המבזק מבזיק, ותוך כדי ההבזקה הוא מודד את האור החוזר מהנושא, ומחליט אם להאריך את משך ההבזקה או לקצר אותה, ( כל זאת במהירות אדירה ) כך שהנושא יחשף בהתאם לאפור 18%.
(ישנן מספר שיטות ליצרנים השונים כיצד ההבזקה מתאימה את עוצמתה לסיטואציה, ולא נרחיב.)
M- משמעו, MANUAL, יעני ידני. שיטת הבזקה זו פועלת על עיקרון של הבזקה בעוצמה קבועה, ללא תלות בבהירות הנושא, או כל דבר אחר. ישנם מבזקים שיודעים להבזיק במספר עוצמות החל מעוצמה מלאה 1/1, ועד 1/128. בכל מקרה, ברגע שנקבעה העוצמה, זה מה שהמבזק יבזיק.
שיטה זו נוחה מאוד למי שרוצה חשיפות קבועות, אחידות והדירות. ( בדר"כ במצבים בהם המרחק מהנושא, הצמצם, ורגישות ה ASA אינם משתנים במהלך הצילומים. )
עיניים אדומות- שימו לב למושג באנגלית "Red eye reduction" . מי שהבחין בדקויות, ראה שמדובר ב Reduction שזה אומר, הפחתה/צימצום, ולא ביטול כמו שרבים חושבים.
מצב זה קיים בשל הבעיה הקיימת במצלמות להן מבזק מובנה. במצלמות אלו הקירבה של המבזק לעדשה, יוצרת זווית מאוד חדה שיוצרת בעיה, שהחזר אור ההבזקה הפוגע בכלי דם ברישתית העין, והם אלו שמצטלמים ומונצחים בתמונה. על-מנת להתגבר מעט על הבעיה, בנו את המצב הנ"ל. ומה שקורה זה, כשמצלמים, המבזק מבזיק מספר הבזקות מקדימות, לפני ביצוע החשיפה בפועל, כדי להקטין את האישון, ואח"כ מתבצעת החשיפה. כך יוצא שבגלל שהאישון קטן יותר, תופעת העיניים האדומות מצטמצמת, אך לא מתבטלת לחלוטין. הפתרון היעיל ביותר לסלק את הבעיה לחלוטין היא להשתמש במבזק חיצוני, או בכל מקור תאורה אחר שיגיע באופן עקיף לנושא.
REAR/ #2 CURTAIN- מבזק בסינכרון עם וילון מס' 2. לא, זו לא התכנית ההיא "עשינו עסק" עם אברי גלעד, שבה אמרו "וילון מס' 2 הפתח", אלא זו פשוט הבזקה שפועלת במקום מיד עם סוף פתיחת הוילון הראשון, היא פועלת רגע לפני שהוילון ה 2 נסגר.
למה זה חשוב לכל הרוחות? אז זהו, שלרוב רובם המכריע של המקרים אין בזה כל צורך, וגם לא ניתן להבחין אם זה היה הוילון הראשון או השני. זה טוב, ויכול להועיל רק במצבים בהם עובדים במהירות סגר איטית מאוד ( SLOW SYNC ) ורוצים להשיג משהו מאוד ספציפי, דוגמת מכונית נוסעת בלילה, ומצלמים בחשיפה ארוכה עם מבזק בשיטת "Rear". ( תחשבו לבד מה יהיה ההבדל בין זה, ובין צילום עם מבזק בצורה הרגילה )
A/AA – AUTO APERTURE – קיים רק בחלק מהמבזקים. שיטה זו למעשה דומה לשיטת ה (TTL ( THROUGH THE LENS, אלא שכאן ה TTL הוא לא דרך העדשה, אלא דרך חיישן עצמי הקיים במבזק.
דבר זה הוא נפלא ביותר במיוחד כשמשתמשים במצלמות ישנות בהם אין תמיכה במבזק TTL, ועדיין רוצים לעבוד באופן אוטומטי. ( TTL אם לא היה ברור עד עכשיו, זה אוטומטי ) .